Aasta mullaks valiti liivane ja viljakas leetunud muld
Eesti Maaülikooli mullateaduse õppetooli ja Mullateaduse Seltsi korraldusel toimunud traditsioonilisel mullapäeval kuulutati välja aasta muld, milleks on leetunud muld.
Metsas on leetunud muld viljakas ja seda eelkõige okaspuude kasvuks. Põllul sõltub saagikus aga palju sellest, kuidas leetunud mulda kohelda, selgitas mullaökoloogia professor Endla Reintam. Huumushorisont võimaldab tegeleda põllumajandusega, kuid arvestada tuleb seda, et vesi filtreerub läbi selle mulla kiiresti ja toitaineid muld hästi kinni ei hoia. Ka on muld happeline ja saagi saamiseks on vajalik lupjamine.
Leetunud mullad on kujunenud leetumise ja kamardumise koosmõjul ning neile on iseloomulik rohkem kui viie sentimeetri tüsedune huumushorisondi olemasolu. Need mullad on karbonaadivaesed ja kerge lõimisega (liivad või saviliivad). Leetumine on mulla mineraalosa lagunemine happeliste huumusainete mõjul ja laguproduktide uhtumine mulla sügavamatesse kihtidesse laskuva veega. Mulla profiil on väljauhteline, vahetult huumushorisondi alla võib jääda hele leethorisont või profiili alumisest osast tumedam välja-sisseuhte komplekshorisont.
Muld on levinud terves Eestis. Kokku moodustab see mullatüüp viis protsenti Eestimaa muldadest ja 3,8 protsenti kogu põllumaast. Peamised levikualad on Lõuna-Eesti lubjavaesel moreenil Võru-, Valga- ja Põlvamaal, samuti Põhja-Kõrvemaal, Kunda ümbruses, Edela-Saaremaal ja Lääne-Hiiumaal.
Seekordsel mullapäeval olid fookuses tasakaalustatud väetamise küsimused, sest lisaks saagikuse toitainete lisamisel kandev roll mulla ja kogu ümbritseva keskkonna seisundi ning taimekasvatuse tasuvuse kujundamisel. Osalejad said ülevaate väetiste kasutamise erinevatest aspektidest rohepöörde valguses ja Eesti põllumuldade väetistarbest.
Mullapäevale lisas pidulikkust tänavuse aasta mullasõbra väljakuulutamine. Kui 2020. aastal osutus parimaks Kalle Margus, siis alates 2021. aastast selgub mullasõber nii liblikõieliste kui teraviljade arvestuses. 2022. aasta mullasõbrad on Erki Plamus ja Ahti Nurm.
Lisainfo: Alar Astover, alar.astover@emu.ee
Eesti Maaülikool, põllumajandus- ja keskkonnainstituut, mullateaduse õppetool