Eesti Maaülikoolis jagati auhindu tuleviku toidu loojatele
Võistkonnad lõpuüritusel
Möödunud nädalavahetusel võõrustas Eesti Maaülikool konkurssi Garage48 Food, kus toidu valdkonnas pälvis peaauhinna Nord BioIndustries meeskond putukate biomassist toodetava proteiinirikka jahu eest.
Võistlustulle asus 13 võistkonda kokku 70 liikmega, mis on otsinud võimalusi uutel toorainetel põhinevate või uudsel viisil valmivate toitude loomiseks, et leevendada tuleviku toidupuudust. Häkatonil oli võistkondade ülesandeks valmistuda 48 tunni jooksul mentorite juhendamisel oma uute toitude turule toomiseks ehk siis mõelda turundusele, pakendamisele, brändingule ja teistele kaasnevatele tegevustele.
Nord BioIndustries meeskonnale üldvõidu toonud putukajahu saab kasutada mitmete tervislike toodete valmistamiseks. Tooraine pärineb Eestis spetsiaalselt selleks otstarbeks kasvatatud putukatelt. Võistluse finaalis serveeriti žüriile jäätisega magustoitu, mille peamiseks koostisosaks olevates küpsistes oli putukajahu sisaldus 18%.
Võistluse korraldaja, Eesti Maaülikooli Biomajanduse Arenduskeskuse juhataja Katrin Kepp sõnas, et võistkonnad arvestasid varasemast rohkem oma toodete jätkusuutlikkust ja keskkonnaga seonduvaid aspekte. “Teeb rõõmu, et võrreldes üle-eelmisel aastal toimunud esimese toiduhäkatoniga oli sel aastal rohkem kohalikest ressurssidest valmistatud toite. Lähtuti väärtusahela põhisest käsitlusest, kus esmasest tootmisest ülejäänud jäätmetest loodi uus toit. Samuti mõeldi sellele, et toit peab olema maitsev ning samas tervislik, näiteks peeti silmas väiksemat suhkrusisaldust,” tõdes Kepp.
Teisele kohale jõudis meeskond Fungilicious, mis pakkus kohalikku päritolu tempeh-toitu fermenteeritud hernestest, mis võimaldab vähendada toidutootmise ökoloogilist jalajälge, kuid pakub siiski kõiki vajalikke toitaineid. Kolmanda koha auhinna pälvis Ferflakes juurviljamahla tootmisel kõrvalsaadusena tekkiva tselluloosi kasutamiseks helveste kujul mitmete muude toitude, näiteks leiva, kotlettide, jogurtite ja smuutide, rikastamiseks. Publiku lemmikuks valiti Eesti Maaülikooli tudengite võistkond Kesebar soolase proteiiniampsu eest, mis on valmistatud rapsist ja põllumajanduslikust kanepist.
Kõik võistlusel osalenud 13 meeskonda olid juba kahe kuu jooksul läbinud põhjaliku tootearenduse eeltöö Eesti Maaülikooli toidulaborites. “Maaülikoolis on Eesti parim teadmine toidutehnoloogiast - siin saab tõepoolest iga tudeng otsida oma õppetöö käigus lahendusi üleilmsetele toidupuuduse probleemidele. Meie üliõpilased olid toiduhäkatonil lisaks Kesebarile ka teise meeskonnaga Moat, mis pakkus tervislikke vähendatud rasvasisaldusega lihapalle, kuhu oli lisatud kaera-tselluloosijahu,” tõi Kepp näite ülikooliõppe praktilisest poolest.
Lisaks uute toiduainete ja toitudega võistlustulle asunutele osalesid häkatonil ka neli võistkonda, mis arendasid toiduga seotud tarkvaralahendusi. Selles kategoorias viis võidu koju meeskond SUHENU, kelle loodud nutirakendus on suunatud parema koolitoidu lahenduste otsimisele, andes koolikokkadele ligipääsu soodsatele, tervislikele ja keskkonnasäästlikele retseptidele. Tunnustuse said ka meeskonnad, mis pakkusid lahendusi vertikaalseks aianduseks ning laste toitumishariduseks mängulisel viisil.
Võistlejaid hindas toidutehnoloogidest, disaineritest, arendajatest, turundajatest, investoritest ja teistest erialaspetsialistidest žürii. Võitjatele on preemiateks osalemisvõimalused äriarenduskonkurssidel või inkubaatorprogrammides, näiteks üldvõitja saab asuda kohe konkureerima Ajujahi 40 parima idee hulgas. Samuti on auhindadeks jätkukonsultatsioonid mentoritelt ja laborite kasutamise võimalused, et väärt ideed ka päriselt ellu viidud saaksid.
Vaata ETV "Ringvaates" olnud klippi Toiduhäkatonist siin. Toiduhäkatoni korraldasid Eesti Maaülikool, Garage48 ja Eesti Teadusagentuur, toetas Euroopa Regionaalarengu Fondi projekt Astra “Väärtusahelapõhine biomajandus 2”.
Lisateave:
Katrin Kepp
Eesti Maaülikooli Biomajanduse arenduskeskuse juhataja
5615 7938